Ujma je strokovna revija za vprašanja naravnih in drugih nesreč. Izhaja od leta 1987, izdaja pa jo Uprava Republike Slovenije za zaščito in reševanje. Revijo je najprej šestnajst let urejal Bojan Ušeničnik, za njim pa Miran Trontelj in Blaž Komac. Revija izide vsako leto, le v letih 2001 in 2003 sta izšli dvojni številki. V 30 številkah je izšlo več kot 1600 člankov s skupaj več kot 8000 stranmi. Pri nastajanju revije je doslej sodelovalo okrog 500 avtorjev. Revija izhaja v tiskani obliki, leta 2016 pa je bila v celoti digitalizirana. V elektronski obliki je dostopna na spletni strani https://ojs-gr.zrc-sazu.si/ujma.
Članki so na voljo javnosti pod licenco Creative Commons Priznanje avtorstva-Nekomercialno-Brez predelav 4.0 Mednarodna (CC BY-NC-ND 4.0).
KAKO SPREMENITI DELOVANJE NA PODROČJU NARAVNIH NESREČ?
Avtorske pravice (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Leto 2023 je bilo najtoplejše leto v zgodovini meritev, saj je bila temperatura za 1,45 °C višja od predindustrijske ravni. Koncentracija treh glavnih toplogrednih plinov, in sicer ogljikovega dioksida, metana ter dušikovega oksida, je leta 2022 dosegla rekordno visoko raven. Meritve na izbranih merilnih postajah kažejo, da so ravni leta 2023 še naprej naraščale. Globalna povprečna morska gladina je dosegla rekordno višino, stopnja naraščanja morske gladine pa se je v zadnjem desetletju več kot podvojila v primerjavi s prvim desetletjem satelitskega opazovanja. Obseg morskega ledu na Antarktiki je bil februarja rekordno majhen. Največji letni obseg je bil za približno milijon km2 manjši od prejšnjega rekordno majhnega največjega letnega obsega. Referenčni ledeniki so doživeli največjo izgubo ledu do zdaj, kar je bila posledica izjemno negativne masne bilance na zahodu Severne Amerike in v Evropi. Ledeniki v Švici so se v zadnjih dveh letih zmanjšali za približno deset odstotkov. Ekstremno vreme je še naprej povzročalo hude družbeno-gospodarske posledice. Vročinski valovi so prizadeli številne dele sveta. Gozdni požari v Kanadi, Evropi in na Havajih so povzročili smrtne žrtve, uničenje domov in obsežno onesnaženje zraka. Poplave, povezane z ekstremnimi padavinami zaradi sredozemskega ciklona Daniel, so prizadele Grčijo, Bolgarijo, Turčijo in Libijo, posebno veliko življenj pa so zahtevale v Libiji.
Avtorske pravice (c) 2025 Ujma https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Povprečna temperatura leta 2023 je bila na državni ravni 1,3 °C nad povprečjem obdobja 1991–2020 in najvišja do zdaj. Večina mesecev je bila nadpovprečno topla, z odklonom več kot 2 °C so izstopali januar, september, oktober in december, oktober in december pa sta bila tudi najtoplejša do zdaj. Kot hladen je izstopal april, ki je bil za 1,4 °C hladnejši od normale, maj pa je bil le nekoliko hladnejši od normale. Leto 2023 se uvršča na tretje mesto najbolj namočenih let od sredine preteklega stoletja, saj je padlo za 28 odstotkov več padavin kot v povprečju obdobja 1991–2020. Poleti je na državni ravni padlo kar 63 odstotkov več padavin kot navadno, na mesečni ravni pa sta po obilnih padavinah izstopala julij in avgust. Predvsem slednjega si bomo zapomnili po obilnem dežju 3. avgusta, ko je povzročil katastrofalne poplave, h katerim je prispevala še predhodna namočenost tal. Nadpovprečno namočeni sta bili tudi zima in pomlad. Sončnega vremena je bilo za odstotek več od povprečja obdobja 1991–2020. Osončenost je bila opazno slabša kot navadno januarja, aprila in maja, močno pa je presegla normalo februarja, septembra, novembra in decembra. Manjši je bil presežek junija in oktobra. V visokogorju na Kredarici je bila snežna odeja 249 dni, 18. maja je dosegla 445 cm, nato pa je skopnela že pred koncem junija.
Leta 2023 je bila potresna dejavnost v Sloveniji glede na podatke zadnjih 20 let povprečna. Državna mreža potresnih opazovalnic je zabeležila 1994 potresov v Sloveniji ali bližnji okolici, 36 izmed njih je imelo magni­tudo večjo ali enako 2,0. Najmočnejši potres z lokalno magnitudo 3,3 in z nadžariščem v bližini Levpe (občina Kanal ob Soči) se zgodil 11. septembra ob 13.21 po univerzalnem koordiniranem času (UTC). Največja inten­ziteta tega potresa je bila IV po evropski potresni lestvici (EMS-98). Največjo intenziteto v Sloveniji, V EMS-98, je dosegel potres 29. julija ob 17.34 po UTC z lokalno magnitudo 4,0 in z žariščem pri Trsteniku (Hrvaška) v neposredni bližini meje s Slovenijo. Prebivalci Slovenije so leta 2023 čutili vsaj 236 lokalnih potresov in devet bolj oddaljenih, in sicer dva z žariščem na Hrvaškem, enega v Bosni in Hercegovini, dva v Avstriji ter štiri pot­rese z žariščem v Italiji.
REKORDNE VIŠINE GLADIN PODZEMNE VODE V LETIH 2022 IN 2023
Leti 2022 in 2023 sta bili z vidika višin gladin podzemne vode izjemni. Tako je leta 2022 marsikje po državi pusto­šila suša podzemne vode, leta 2023 pa se je začelo obdobje izredno visokih vodnih gladin. Najbolj sušna meseca leta 2022 sta bila avgust in september, ko smo na vodonosnikih Vodice-Skaručna, prodni zasip Kamniške Bistrice, Polhov Gradec-Tošč-Osojnik, Spodnjesavinjsko in Čateško polje izmerili rekordno nizke gladine podzemne vode. Na večini merilnih mest so se sušne razmere začele izboljševati oktobra, v globljih medzrnskih vodonosnikih pa šele v prvih mesecih leta 2023. Podzemna voda se je sicer v večjem delu države že v prvi polovici leta 2023 obno­vila do visokih vodnih gladin. Rekordno visoke višine gladin podzemne vode so bile leta 2023 izmerjene avgusta v času izjemnih in obsežnih poplav površinskih voda v vodonosnikih Sorško in Kranjsko polje, Vodice-Skaručna, Spodnja Savinjska dolina ter ponekod v vodonosnikih Dolinsko Ravensko in Apaško polje. Na dveh merilnih mestih sta bili dve zaporedni leti zabeleženi tako rekordno nizka kot tudi rekordno visoka vodna gladina. Največja ampli­tuda nihanja višine gladin je bila v obravnavanem obdobju v vodonosniku Kranjsko polje in je ponekod presegala 19 metrov.
Leto 2023 je bilo v Sloveniji eno najbolj vodnatih let na površinskih vodah do zdaj. Po slovenskih rekah se je v povprečju pretakala približno tretjina več vode kot navadno. Vodnatost rek je bila povsod nadpovprečna, najbolj vodnati pa sta bili Pesnica in Savinja v spodnjem toku. Izrazito najbolj vodnat mesec leta je bil avgust, ko so Slo­venijo prizadele poplave izjemnega obsega in so hkrati poplavljale tri največje slovenske reke Sava, Drava in Mura ter številne reke v njihovih zaledjih. Vodnatost slovenskih rek je bila kar 3,7-krat večja, kot je za avgust običajno. Nadpovprečno vodnati meseci so bili še januar, maj, julij, oktober, november in december, najmanj vodnat pa je bil september, ko se je po slovenskih rekah v povprečju pretakalo za tretjino manj vode kot običajno. Kraška polja so bila ojezerjena dlje kot običajno, in sicer je bilo Cerkniško polje ojezerjeno skoraj deset mesecev, Planinsko polje pa slaba dva meseca.
Izredni hidrološki dogodki, ki smo jim bili v Sloveniji leta 2023 večkrat izpostavljeni, so povzročili tudi povečanje motnosti rek. Ta je bila na številnih rekah večkrat precej povečana. Na vodomernih postajah, na katerih se zvezno beleži motnost vode, smo podatke primerjali z obdobnimi vrednostmi in ugotovili presežke tako v vrednostih kot v trajanju. Največkrat je bila motnost vode povečana na Dravinji, najbolj pa so bile obdobne vrednosti presežene na Sori. Največja zabeležena motnost je bila v Vipavi, v kateri smo oktobra zabeležili več kot 2400 NTU. Zaradi izrednih razmer ob vodotokih in v bližini vodomernih postaj ob visokovodnih dogodkih podatki s posameznih vodomernih postaj, vključeni v monitoring motnosti vode, žal niso na voljo, ustrezno pa so zabeleženi podatki, predstavljeni v tem prispevku.
Po obdobju izrazite hidrološke suše, ki se je začelo že julija 2021, so si med septembrom in decembrom 2022 sledili kar trije večji poplavni dogodki. Prvi je sredi septembra zajel porečja Poljanske Sore, Ljubljanice in Kolpe. Najhuje je bilo na Poljanski Sori v Žireh, kjer je bil največji pretok ocenjen kar na 20- do 50-letno povratno dobo. V porečju Kolpe so bile dosežene povratne dobe od deset do 20 let, v porečju Ljubljanice pa od pet do deset let. Drugi poplavni dogodek je sledil že čez dva tedna. Ponovno je zajel porečji Ljubljanice in Kolpe, poleg njiju pa še porečje Krke. Ob drugem dogodku so bile dosežene povratne dobe pretokov od pet do deset let. Tretji poplavni dogodek je sledil decembra 2022. Ponovno so poplavljale reke v porečjih Ljubljanice, Kolpe in Krke, prvič tega leta pa tudi reke v porečju Vipave. V decembrskem poplavnem dogodku so bile povratne dobe največjih pretokov od dve do deset let. Novembra je v večjem obsegu poplavljalo tudi morje, ki je s 365 cm na mareografski postaji Koper doseglo peti najvišji vodostaj v zgodovini meritev.
Leto 2023 je bilo z vidika hidroloških razmer izjemno vodnato leto. Poplave niso povzročale težav samo na območju Slovenije, temveč tudi širše. V prispevku bodo predstavljene zaporedne vremenske ujme, ki so povzročile obsežne poplave in hudourniška razlivanja čez vse leto. Skupna količina padavin je bila izjemno visoka, še posebej v severni, severovzhodni in jugovzhodni Sloveniji. Zaradi kratkih časovnih intervalov med posameznimi padavinskimi dogodki so bili pretoki rek hitro povečani, tla pa zasičena z vodo, zaradi česar so se predvsem v severovzhodni Sloveniji sprožili številni zemeljski plazovi. Poplave so bile izjemno obsežne, prizadele so številna območja v Sloveniji, zlasti v porečjih Krke, Savinje, Sore, Kamniške Bistrice, Mure, Drave in Soče. Mura je poplavljala tudi zunaj protipoplavnih nasipov, kar kaže na izjemno intenzivnost padavinskih dogodkov. Povratne dobe največjih pretokov, ki so bile v nekaterih primerih ocenjene na več kot 100 let, kažejo na izjemnost in redkost dogodkov. Poplavni dogodki so v mnogo pogledih presegli pretekle izjemne dogodke, ki so prizadeli Slovenijo, tako po obsegu kot po silovitosti. Skupna poplavna škoda je bila ocenjena na več milijard evrov.
ANALIZA POPLAV NA REKI SAVI V ZGODOVINI MERITEV
V prispevku so obravnavane največje poplave v zgornjem, srednjem in spodnjem toku reke Save v obdobju meri­tev. Za zgornji tok je reprezentativna vodomerna postaja Radovljica, za srednji tok vodomerna postaja Litija, za spodnji tok pa vodomerna postaja Čatež. V zgornjem toku Save so bili najvišji poplavni valovi zabeleženi v začet­ku 20. stoletja. Največja poplava se je zgodila 30. oktobra 1926. V srednjem toku Save je bila največja poplava 4. avgusta 2023. Ta je presegla pred tem najvišji poplavni val z 2. novembra 1990. V spodnjem toku Save je bila največja poplava 19. septembra 2010. Poplava avgusta 2023 se je v spodnjem toku uvrstila na četrto mesto po vi­šini konice poplavnega vala. V zgornjem toku Save je bilo poplavnih dogodkov, ki so presegli značilne visokovodne vrednosti, manj kot v srednjem in spodnjem toku, kjer je vzorec pojavljanja poplavnih dogodkov podoben. V sredi­ni prejšnjega stoletja velikih poplav in povodnji reke Save ni bilo. Te so pogostejše od sedemdesetih let prejšnjega stoletja in so se zgodile skoraj vsako desetletje. Poplava avgusta 2023 je prvi izjemni poplavni dogodek, ki se je na Savi zgodil poleti. Do zdaj so se vse največje poplave zgodile v jesensko-zimskih mesecih.
SPREJEM IN UPORABA MEDNARODNE POMOČI – PRIMER POPLAV V SLOVENIJI LETA 2023
Zaradi obsežnih poplav in zemeljskih plazov, ki so prizadeli Slovenijo avgusta 2023, je bila za ustrezen odziv, poleg upo­rabe vseh nacionalnih virov, potrebna tudi mednarodna pomoč. Slovenija je pomoč v obliki helikopterjev, mostov, težke gradbene mehanizacije in materialnih sredstev prejela prek mehanizma Unije na področju civilne zaščite ter Nata in na dvostranski ravni, skupno kar iz 17 držav. Za podporo sprejemu in učinkoviti uporabi mednarodne pomoči ob naravnih in drugih nesrečah obstajajo mednarodno uveljavljeni koncepti in postopki podpore države prejemnice, ki smo jim sle­dili tudi ob nesreči v Sloveniji. Tokratna mednarodna pomoč je bila največja do zdaj, tako po obsegu kot trajanju, in je pomenila velik preizkus delovanja slovenske podpore države prejemnice. Skupna ocena vseh sodelujočih je, da je bila mednarodna reševalna pomoč sprejeta in uporabljena hitro, usklajeno ter učinkovito, v sodelovanju slovenskih organov za zaščito in reševanje z mednarodnimi enotami ter Evropsko komisijo. Glavni izzivi so bili velika razsežnost nesreče, dolgotrajnost intervencije ter nekateri kadrovsko-organizacijski vidiki strukture podpore države prejemnice v Sloveniji.
ZAGOTAVLJANJE PSIHOSOCIALNE PODPORE PREBIVALSTVU PO POPLAVAH V SLOVENIJI AVGUSTA 2023
Avgusta 2023 so Slovenijo prizadele katastrofalne poplave, ki so povzročile veliko škodo in so predstavljale naj­hujšo naravno nesrečo v slovenski zgodovini. Zaradi obsežnih posledic so bile nujne številne psihosocialne ak­tivnosti za pomoč prizadetim. V prvi fazi po poplavah so psihologi Enote za psihološko pomoč Civilne zaščite omogočili psihološko pomoč prebivalcem in reševalcem ter so sodelovali z občinskimi štabi Civilne zaščite. Zaradi velikega obsega potreb je bil vzpostavljen koordinativni odbor za zagotavljanje psihosocialne podpore, ki so ga sestavljali predstavniki različnih ustanov pod vodstvom Ministrstva za zdravje in Nacionalnega inštituta za javno zdravje. Ta odbor je organiziral delo mobilnih timov strokovnjakov, ki so zagotavljali psihosocialno podporo na prizadetih območjih. Izvajali so se tudi individualni in skupinski razbremenilni pogovori, delavnice in usposa­bljanja. Za osebe z izrazitejšimi duševnimi težavami so bile na voljo storitve specialistov v centrih za duševno zdravje odraslih. Poleg strokovne psihosocialne podpore so bile na voljo tudi različne oblike praktične podpore. Čeprav bo okrevanje dolgotrajno, je pomembno, da ustrezna podpora ostane dostopna, da se prebivalstvo uspeš­no spopade s posledicami ujme.
TVEGANJE ZA DUŠEVNE TEŽAVE PRI ORGANIZATORJIH POMOČI OB NESREČAH
Strokovnjaki, ki se na občinah in na Upravi RS za zaščito in reševanje ukvarjajo z organizacijo reševanja in pomoči ob naravnih in drugih nesrečah, so bili ob lanskoletnih poplavah v Sloveniji ter so ob vsakem podobnem dogodku izpostavljeni tveganju za težave v duševnem zdravju. Med temi težavami je na prvem mestu sekundarna travma­tizacija, sledijo pa druge anksiozne motnje, depresija in motnje spanja. Namen prispevka je opozoriti na omenjeno tveganje, ki je obenem tveganje za težave v družini in partnerskih odnosih.
DEJAVNOSTI POVELJNIKA CIVILNE ZAŠČITE IN ŠTABA CIVILNE ZAŠČITE OBČINE MEŽICA OB POPLAVAH AVGUSTA 2023
Prispevek obravnava dejavnosti poveljnika Civilne zaščite in štaba Civilne zaščite Občine Mežica ob poplavah avgusta 2023. 4. avgusta 2023 je reka Meža prestopila bregove in poplavila stanovanjski objekt na Mariborski cesti 3. Sledile so intervencije sil za zaščito, reševanje in pomoč na različnih lokacijah, ob 3.40 pa je bil aktiviran občinski načrt zaščite in reševanja ob poplavah na območju občine Mežica V 2.0. Dejavnosti so se od delovanja ob preteklih naravnih in drugih nesrečah na območju občine Mežica bistveno razlikovale po obsegu, vsebini, šte­vilu intervencij in intenziteti delovanja sil za zaščito, reševanje in pomoč. Vprašanje je bilo, kako se lotiti sanacije poškodovanih objektov gospodarske javne infrastrukture. Civilno-vojaško sodelovanje, mednarodno sodelovanje in sodelovanje z nevladnimi organizacijami iz tujine ter prostovoljci je zaradi obsega in števila dejavnosti, zahtev­nega usklajevanja, usmerjanja, vodenja in poveljevanja, usklajevanja komunikacij ter logistike pomenilo izjemen izziv. Z uporabo štirikolesnikov in enduro motornih koles smo uspešno uvedli nov pristop pri opravljanju nalog na terenu. Izboljšali smo učinkovitost odziva enot Civilne zaščite in omogočili hitrejšo dostavo živil, pitne vode, materialno-tehničnih sredstev in zdravil na težko dostopna območja. Z uporabo brezpilotnih zrakoplovov smo učinkovito pridobili ustrezne informacije glede obsega in ravni prizadetosti poplavljenih območij, zemeljskih pla­zov, podorov in usadov. Odziv poveljnika Civilne zaščite in štaba Civilne zaščite Občine Mežica na nesrečo je bil ustrezen in učinkovit.
INTERVENTNE NALOGE ZAŠČITE, REŠEVANJA IN POMOČI Z BREZPILOTNIMI ZRAKOPLOVI V OŠCZ MEŽICA OB POPLAVAH AVGUSTA 2023
V prispevku obravnavamo primer uporabe brezpilotnih zrakoplovov (BPZ) v Občinskem štabu Civilne zaščite (OŠCZ) ob poplavah avgusta 2023 na območju občine Mežica. Poveljnik CZ Občine Mežica je 7. avgusta 2023 izdal odredbo št. 846-0011/2023 o uporabi brezpilotnih zrakoplovov. Namen prispevka je predstaviti način in postopke operativne izvedbe uporabe BPZ ob poplavah. Uporabili smo deskriptivno metodo in metodo študije primera. Uporabljeni so bili primarni viri podatkov. Od 7. do 9. avgusta 2023 so bile operativne dejavnosti z BPZ usmerjene v pregledovanje posameznih poplavljenih območij in predhodno ocenjevanje nastale škode ter posledic na prizadetih območjih in infrastrukturi. BPZ smo učinkovito uporabljali za hitro oceno obsega poplav, določanje najbolj prizadetih območij, pregled širšega in ožjega območja zemeljskih plazov, podorov, erozijskih žarišč in usadov. Z uporabo posnetkov BPZ smo intervencijskim službam, ki so bile vključene v reševanje in odpravo posledic poplav, zagotovili kakovostne ter pravočasne operativne informacije o stanju na kraju dogodka. Vodjem intervencij so posnetki omogočali boljšo preglednost in učinkovitejši pregled nad dogajanjem ter razvojem situacije in pomoč pri določanju prednostnih na­log. Zaradi vzpostavitve zračnega mostu med letališčem v Slovenj Gradcu (H1) in Športnim parkom Mežica (H5) se dejavnosti z brezpilotnimi zrakoplovi v širši in ožji okolici H5 niso izvajale.
TRANSPORT HUMANITARNE POMOČI IN MATERIALNO-TEHNIČNIH SREDSTEV: ZRAČNI MOST H1–H5 OB POPLAVAH AVGUSTA 2023
V prispevku obravnavamo transport humanitarne pomoči in materialno-tehničnih sredstev v okviru vzpostavitve zračnega mostu med letališčem Slovenj Gradec in lokacijo zunaj letališkega pristanka Športni park Mežica. Namen članka je opisati razmere, organizacijo zagotavljanja varnosti in način dela na lokaciji H5, analizirati frekvenco vzletov in pristankov ter vrsto uporabljenih zrakoplovov od 4. do 15. avgusta 2023 ter predlagati iz­boljšave. Uporabili smo primarne vire podatkov, deskriptivno metodo, deskriptivno statistično analizo in metodo študije primera. V obravnavanem obdobju je bilo na H5 izvedenih 76 pristankov in vzletov zrakoplovov. Pomoč v zrakoplovih so zagotavljale Avstrija, Madžarska, Nemčija, Srbija in Španija. Zaradi mednarodne sestave posadk sodelujočih zrakoplovov oziroma tehničnih lastnosti posameznih zrakoplovov sta organizacija in izvedba letal­skih operacij za načrtovalce in sodelujoče predstavljali poseben izziv, saj sta zahtevali podrobno načrtovanje in pripravo. Zaradi velike intenzitete vzletov oziroma pristankov zrakoplovov in njihovih različnih tehničnih lastnosti je bilo treba za zagotavljanje varnosti pri delu z zrakoplovi dosledno upoštevati temeljna pravila varnosti in za­gotoviti nadzorovano uporabo zrakoplovov. Med izvajanjem dejavnosti v okviru zračnega mostu nismo ugotovili težjih telesnih poškodb.
OSKRBA S PITNO VODO V KAMNIKU OB POPLAVAH AVGUSTA 2023
V petek, 4. avgusta 2023, ko so Slovenijo prizadele katastrofalne poplave in je hudourniška voda v Kamniku med drugim potrgala tudi dele glavnih transportnih cevovodov, se je Komunalno podjetje Kamnik, d. o. o., z vsemi razpoložljivimi ekipami ter skupaj s civilno zaščito, gasilci in drugimi pogodbenimi podjetji dneve in noči trudilo v najkrajšem mogočem času zagotoviti vodo vsem uporabnikom.
SISTEM VODENJA ODZIVA NA AVGUSTOVSKE POPLAVE 2023 V OBČINI ŠKOFJA LOKA
4. avgusta 2023 so občino Škofja Loka prizadele najhujše poplave po letu 1926. Zaradi močnih padavin so najprej narasli hudourniki v Polhograjskem in Škofjeloškem hribovju, pozneje pa še Poljanska in Selška Sora ter Sora. Posledice poplav so bile katastrofalne, saj je bilo poplavljenih približno 400 hiš, uničilo je cestno infrastrukturo in poškodovalo vodovodno, električno in telekomunikacijsko omrežje. Poplave niso zahtevale smrtnih žrtev ali hudo poškodovanih oseb, je pa bilo treba kar nekaj oseb reševati oziroma evakuirati. Tega dne se je oblikoval tudi Občinski štab CZ, sestavljen iz gasilcev, pripadnikov štaba CZ, občinske uprave in drugih intervencijskih služb, ter dispečerski center. Štab CZ je deloval po sistemu vodenja odziva na dogodke, v katerem je operativno vode­nje intervencije prevzel vodja gasilcev, vodstvo intervencije pa je delovalo po sistemu koordinacije kot združeno vodstvo intervencije. Na nižjih nivojih je bilo vodenje organizirano po teritorialnih sektorjih. Vodstvo sektorjev je načrtovalo tudi tekoče in prihodnje dejavnosti, koordiniralo delo in ukrepe z drugimi silami in službami ter vodilo koordinacijo dela s prostovoljci. To je tudi pripomoglo k temu, da je bilo popoplavno delo tako uspešno opravljeno. V tem času je bilo opravljenih veliko posredovanj, v katerih je sodelovalo veliko enot, služb in organizacij ter zelo veliko število pripadnikov.
INTERVENCIJA OB SPROŽITVI ZEMELJSKEGA PLAZU V ZALEDJU KOROŠKE BELE IN PREGLED RAZMER TER RAZISKAV PRED UJMO IN PO NJEJ AVGUSTA 2023
Slovenija je zaradi geoloških, morfoloških in podnebnih značilnosti zelo podvržena pojavljanju zemeljskih plazov. Najpogostejši so plitvi zemeljski plazovi, ki se največkrat sprožijo zaradi obilnih padavin. Leta 2023 so Slovenijo zaznamovali trije večji padavinski dogodki, ki so poleg poplav povzročili tudi številne zemeljske plazove. Najbolj je Slovenijo prizadel padavinski dogodek med 3. in 8. avgustom, ko je povzročil številne pojave hudourniški procesov in zemeljskih plazov. Ujme takih razsežnosti v zgodovini samostojne Slovenije ne pomnimo. Med avgustovsko ujmo se je aktiviral tudi zemeljski plaz Urbas v zaledju Koroške Bele v Občini Jesenice. V spodnjem delu plazu Urbas se je sprožil zemeljski plaz manjšega obsega, ki je pretrgal sistem zank in aktiviral sirene. Prispevek se osredotoča na pregled zgodovinskega in trenutnega stanja na zemeljskih plazovih, ki so v zaledju naselja Koroška Bela in predstavljajo neposredno nevarnost zanj. V prispevku bomo predstavili dejavnike, ki vplivajo na pojavljanje zemeljskih plazov, kronološki pregled znanih sproženih zemeljskih plazov in raziskav ter opis intervencijskega dogodka avgusta 2023.
RDEČI KRIŽ SLOVENIJE V ODZIVU NA POPLAVE LETA 2023
V članku želimo predstaviti dejavnosti mreže Rdečega križa Slovenije (RKS) v odzivu na avgustovske poplave leta 2023, ko je RKS sodeloval kot prvi pomočnik javnim oblastem v okviru sistema CZ RS in kot samostojna huma­nitarna organizacija. Zavedati se je treba angažiranosti RKS kot dela sistema CZ RS, saj smo dejavno sodelovali pri odzivu na poplave s svojim strokovnim kadrom, pomagali pri vzpostavitvi in delovanju nastanitvenega centra v Rečici ob Savinji, zagotovili prvo psihološko pomoč ter razdeljevali humanitarno in tehnično pomoč. Predvsem želimo predstaviti RKS kot zanesljivega partnerja in prvega pomočnika javnim oblastem v sistemu zaščite, re­ševanja in pomoči v Sloveniji, saj se zavedamo pomembnosti usklajenega odziva na nesreče velikega obsega.
VLOGA RDEČEGA KRIŽA SLOVENIJE – OBMOČNEGA ZDRUŽENJA ŠKOFJA LOKA OB POPLAVAH AVGUSTA 2023
Selška in Poljanska Sora sta v preteklosti že večkrat pokazali uničujočo moč, avgustovske poplave leta 2023 pa so bile ene najhujših. Poljanska Sora je dosegla vodostaj 100-letnih voda. Rdeči križ Slovenije – Območno zdru­ženje Škofja Loka je nemudoma začelo izvajati aktivnosti za pomoč poplavljencem, povezalo se je s poveljniki Civilne zaščite občin Gorenja vas - Poljane, Škofja Loka in Žiri ter aktiviralo ekipe prve pomoči in krajevne odbore RK. Organiziralo je operativni štab, zbiralo in delilo finančno ter materialno pomoč, postavilo evakuacijski center in zagotovilo psihosocialno podporo. Skupaj z lokalnimi službami so člani ekip prve pomoči dostavljali osnovne življenjske potrebščine na težko dostopna območja. Vozilo Dacia Duster 4 x 4, ki so ga dobili od Mednarodne federacije društev Rdečega križa in Rdečega polmeseca, je omogočilo hitrejšo dostavo humanitarne pomoči. Nekatere člane ekip prve pomoči so usposobili za dolgoročno psihosocialno podporo prizadetim. Po tednih dela v zahtevnih okoliščinah so bili člani fizično izčrpani, zato je bil zanje organiziran skupinski razbremenilni pogovor. Nesreče so realnost prihodnosti, zato so nujni usposabljanja in krepitev sodelovanja vključenih v posredovanje, člane ekip prve pomoči pa je treba ustrezno opremiti za delo v zahtevnih vremenskih okoliščinah, kot so katastro­falne poplave.
ZAGOTAVLJANJE OSEBNE HIGIENE MED OBSEŽNIMI POPLAVAMI: POROČILO O KVALITATIVNI RAZISKAVI
Ob katastrofalnih poplavah je zagotavljanje osebne higiene bistveno za varovanje zdravja. Izvajanje osnovnih higienskih ukrepov ni odvisno le od znanja in pripravljenosti posameznika, temveč tudi od razmer. Ti ukrepi v izrednih razmerah vključujejo umivanje rok, higieno telesa, redno ustno higieno in higieno oblačil. V prispevku so predstavljeni rezultati kvalitativne raziskave med osebami z izkušnjo s poplavami avgusta 2023. Opravljeni so bili polstrukturirani intervjuji. Udeleženci so poročali o rednem umivanju in razkuževanju rok, poudarili pa so tudi uporabo zaščitne opreme. Navajali so številne težave, predvsem pomanjkanje čiste pitne vode. Posledično so za ustno higieno skrbeli z uporabo ustekleničene vode, prhali so se in prali oblačila pa pri sorodnikih ter znancih na neprizadetih območjih. Spoprijemali so se s pomanjkanjem osnovnih sredstev in spremembami v rutini izvajanja osebne higiene.
Uradna statistika reševanja Gorske reševalne zveze Slovenije (GRZS) ne poroča o reševanju živali. Razmah razno­vrstnih medijev v zadnjem času pa omogoča dostop do poljudnih objav o reševalnih akcijah, od domačih živali do hišnih ljubljencev. Nekaj primerov iz gorskega sveta (reševanje živine in njenih mladičev med pašno sezono) najdemo v arhivu najstarejše slovenske revije Planinski vestnik. Med poplavami v Zgornji Savinjski dolini avgu­sta 2023 je po evakuaciji prebivalcev zaselka Struge v družinski hiši ostal zaklenjen nemški ovčar. Kot vodnika reševalnega psa, gorskega reševalca in reševalca letalca z modulom A1 so me vključili v njegovo reševanje. Ob navodilih in pomoči kriznega štaba v Okonini, občina Ljubno, in helikopterja Slovenske vojske smo ga po poldrugi uri uspešno končali. Koristile so vse predhodne izkušnje reševanj poškodovanih in pogrešanih psov, tri desetletja aktivnega ukvarjanja z reševalnimi psi in pridobljena znanja, kot je izdelava improviziranega nagobčnika.
ZAČETKI RAZVOJA CIVILNE ZAŠČITE NA SLOVENSKEM
Začetki civilne zaščite na Slovenskem segajo v obdobje med obema svetovnima vojnama, ko se je zaradi izku­šenj z letalskimi napadi zunaj frontne črte med prvo svetovno vojno, zlasti pa med špansko državljansko vojno, pojavila potrebe po zaščiti civilnega prebivalstva pred takimi nevarnostmi. Medtem ko je bila aktivna protiletalska zaščita v pristojnosti oboroženih sil in je vključevala boj proti letalskim napadom, se je pasivna protiletalska zaš­čita, danes poznana kot civilna zaščita, osredotočala na zmanjšanje posledic teh napadov za civilno prebivalstvo in na njegovo zaščito. Prav iz tega izhaja sodobna civilna zaščita. Pasivna protiletalska zaščita je vključevala različne ukrepe, kot so zatemnjevanje, maskiranje, zaklanjanje, evakuacija, gašenje požarov, prva pomoč, reševa­nje iz ruševin, ki so bili v pristojnosti lokalnih odborov. Vzpostavljeno je bilo tudi načrtno usposabljanje in urjenje ter pripravljeni priročniki in navodila. Tako se je vzpostavil sistem pasivne protiletalske zaščite, ki je predhodnik sodobne civilne zaščite.
Jamarstvo raziskuje podzemni svet, prispeva k razumevanju kroženja vode v podzemlju, strukture krasa ter od­krivanju novih živalskih vrst in mineralov. V Sloveniji je jamarstvo dobro razvito, z okoli 500 novo registriranimi jamami na leto. Jamarska reševalna služba (JRS), stalna služba Jamarske zveze Slovenije, pomaga in rešuje ob nesrečah v jamah in deluje v okviru sistema zaščite in reševanja pod Upravo Republike Slovenije za zaščito in reševanje. Jamarstvo zahteva fizično in psihično pripravljenost. Jamarji so izpostavljeni nevarnostim, kot so zdrsi, padci, poškodbe zaradi padajočega kamenja, podhladitev in izguba orientacije. Ob nesreči v jamah je po­membno hitro in usklajeno ukrepanje reševalne službe. Intervencija v Vranjedolski jami prikazuje usklajenost JRS in sodelovanje z drugimi enotami sistema zaščite in reševanja. Medicinska oskrba v jamah je poseben izziv in prilagojena okolju. Njen namen je zagotovitev dobre zdravstvene oskrbe do prihoda v bolnišnico. Pri reševanju v Vranjedolski jami so člani ekipe za širjenje ožin pri JRS pripravili ustrezno evakuacijsko pot za poškodovanko, kar zahteva izkušnje, strokovno znanje in skrbno načrtovanje. Pri reševanju v jamah mora biti logistično usklajeno sodelovanje številnih ekip znotraj JRS in sistema zaščite in reševanja (ZiR).
ALPARRAY – MEDNARODNI PROGRAM SEIZMOLOŠKIH IN GEOFIZIKALNIH RAZISKAV NA ŠIRŠEM OBMOČJU ALP
Notranjo zgradbo Zemlje raziskujemo predvsem z analizo potresnih valov, ki jih zaznavamo s stalnimi potresni­mi opazovalnicami, te pa so po svetu razporejene zelo neenakomerno. Za izboljšanje geofizikalnih modelov je zato koristno nekajletno dopolnilno opazovanje seizmičnosti z dodatnimi seizmografi. Razvoj prenosne merilne opreme je v zadnjih dveh desetletjih omogočil številne tovrstne projekte globokih raziskav litosfere. V Evropi je za boljše razumevanje kompleksnega stika med litosferskimi ploščami zanimivo predvsem območje Alp, ki so na­stale s kolizijo Evrazijske in fragmentirane Afriške tektonske plošče. V okviru raziskovalnega programa AlpArray je bilo na tem območju v 11 državah postavljenih več kot 600 dodatnih seizmografov, ki so dve leti registrirali pot­rese. Zbrani podatki omogočajo poglobljene raziskave, predvsem s seizmično tomografijo in analizo disperzije površinskih valov, rezultat katerih so podrobni 3D-modeli porazdelitve seizmičnih hitrosti in gostote. Dopolnjujejo jih gravimetrične in druge geofizikalne raziskave. Skupaj prispevajo k natančnejšemu lociranju potresnih žarišč, poznavanju seizmotektonike in boljšim ocenam potresne nevarnosti.
GEOGRAFSKI ATLAS NARAVNIH NESREČ V SLOVENIJI
Leta 2023 je bilo po svetu 55 potresov magnitude 6,5 ali več. Noben potres ni imel magnitude, večje ali enake 8,0, devetnajst pa jih je imelo magnitudo med 7,0 in 7,9. Vsaj 29 potresov je zahtevalo človeška življenja, skupaj je bilo vsaj 64.343 žrtev, kar je največ po letu 2010. Večino življenj sta zahtevala dva močna potresa z žariščem v jugovzhodni Turčiji, v bližini meje s Sirijo, ki sta se zgodila 6. februarja le nekaj ur narazen na različnih segmentih Vzhodnoanatolskega prelomnega sistema. Prvi izmed njiju je bil z magnitudo 7,8 tudi najmočnejši potres leta 2023. Veliko življenj je bilo izgubljenih tudi septembra v Maroku in oktobra v Afganistanu. Najmočnejši potres v Evropi (MW = 5,6) se je zgodil 14. februarja z žariščem v bližini kraja Leleşti v Romuniji.
Leta 2023 je bilo na svetu najmanj 217 poplav večjega obsega, žrtev poplav pa je bilo skupaj najmanj 17.681 (5066 leta 2022). Največ poplav je bilo v Južni Ameriki, in sicer največ v Kolumbiji, ter Indoneziji. Škode ob poplavah so bile v tem letu med naravnimi nesrečami na tretjem mestu.
PORUŠITVENA POPLAVA V DERNI NA SEVEROVZHODNI OBALI LIBIJE
V noči z 10. na 11. september 2023 se je v mestu Derna na severovzhodu Libije zgodila katastrofalna porušitvena poplava, katere posledice so bile zelo veliko žrtev in razseljenih oseb ter uničenje in poškodovanje številnih stavb ter drugega premičnega in nepremičnega premoženja. Poplava je bila posledica ekstremno visokih padavin, ki jih je povzročil medikan Daniel, in porušitve dveh zemeljskih pregrad v dolini Wadi Derna južno nad mestom. Ta del države leži na območju neprestanih oboroženih in političnih konfliktov, zaradi česar sistemi za vzdrževanje proti­poplavnih ukrepov ter alarmiranja, zaščite in reševanja ne delujejo ustrezno. Na podlagi dostopnih znanstvenih in spletnih virov smo rekonstruirali stanje na območju mesta ter doline Wadi Derna pred katastrofo in po njej. Opisali smo značilnosti vremenskega dogodka, sistem obveščanja pred katastrofo, potek poplavnega vala in posledice. V interpretaciji smo se dotaknili vzrokov za nastanek in razvoj katastrofe.
SEIZMIČNO ZAZNAVANJE IZREDNIH VREMENSKIH DOGODKOV LETA 2023 NA DRŽAVNI MREŽI POTRESNIH OPAZOVALNIC
Potresne opazovalnice niso primerne le za zaznavanje potresov, temveč z njimi zaznavamo tudi druge naravne pojave. Kadar ti pustijo svoj »seizmični odtis« na zapisih nihanj tal, nam to omogoči seizmično analizo pojava, kar pa nam posledično predstavi njegovo dinamiko. To velja tudi za izredne vremenske dogodke, ki smo jih v Sloveniji beležili leta 2023. Raziskali smo, kakšen seizmični odtis so pustili ti dogodki na Državni mreži potresnih opazovalnic. Močnega dežja potresne opazovalnice ne zaznajo, čeprav tudi dež pušča svoj seizmični odtis, a je na višjih frekvencah, kot je merilno območje seizmometrov. Močan prizemni veter v neposredni bližini seizmome­tra pomembno prispeva k povečanju seizmičnega šuma tako v nizkofrekvenčnem delu spektra, kjer ga zaznamo predvsem na vodoravnih komponentah seizmometra, kot tudi v visokofrekvenčnem delu spektra, kjer vpliv bele­žimo prostorsko. Tudi reke puščajo svoj seizmični odtis, ki je zabeležen, če so pretoki rek bistveno povečani in če je potresna opazovalnica dovolj blizu reke.
V Sloveniji smo bili priča številnim naravnim nesrečam, ki krojijo življenja ljudi na prizadetih območjih. Poplave, potresi, neurja s točo in plazovi so poleg uničenja sprožili tudi neznansko željo po pomoči s strani posameznikov – spontanih prostovoljcev. Pregledni članek obravnava pojav spontanega prostovoljstva, tako da pojasni njegove značilnosti tako z motivi kot z vedenjskimi vzorci ljudi, ki se znajdejo na kraju, ki ga je prizadela naravna nesreča. Raziskovalci so v zadnjih desetletjih zaznali več arhetipov konvergenčnega vedenja ljudi, ki jih je dobro poznati pri načrtovanju odziva spontanih prostovoljcev na naravne in druge nesreče. Predstavljenih je tako pet prednostih področij – lokalne posebnosti, koordinacija, komunikacija, usposabljanje in varnost, ki jim je dobro posvetiti po­zornost pri upravljanju spontanih prostovoljcev, kot tudi izzivi, ki jih ta vrsta neprecenljive pomoči predstavlja za vodje odziva. Navajamo tudi izzive za sisteme vodenja odziva, glede katerih bi bilo smiselno ukrepati v prihodnje. Boljše poznavanje pojava spontanega prostovoljstva bo prispevalo k informiranemu upravljanju in koordinaciji spontanih prostovoljcev tako s strani organizacij, vključenih v Civilno zaščito, kot tudi morebitnih lokalnih koordi­natorjev novonastalih skupin.
REVIJA UJMA KOT KAZALNIK STROKOVNE MOČI PROFESIJE ZAŠČITE, REŠEVANJA IN POMOČI
Strokovna literatura in njeni pisci so ključni za obstoj, razvoj in profesionalizacijo poklicev, kar velja tudi za po­dročje zaščite, reševanja in pomoči (v nadaljnjem besedilu: ZRP). Analiza člankov v reviji Ujma, ki so jih prispevali avtorji, zaposleni na upravnem področju ZRP na državni in lokalni ravni, razkriva, da je bilo takšnih avtorjev 121 ter da so od skupno 1842 člankov v obdobju 1988–2023 prispevali 344 prispevkov, kar predstavlja 18 odstotkov vseh člankov. Članke avtorji utemeljujejo tako z internimi viri kot z zakonodajo, dobro pa je zastopana tudi uporaba domače in tuje literature. Večina avtorjev je pripravila en članek, takih z več kot petimi članki je 18. Natančnejši vpogled kaže, da med trenutno aktivne avtorje ne moremo šteti več kot 26 oseb. V precej prispevkih avtorji obrav­navajo odzive na nesreče, kar je za profesijo ZRP izjemno dragocen vir prenosa znanja in izkušenj, bi pa z vzpo­stavitvijo enotnega in celovitejšega metodološkega pristopa ti članki lahko bistveno bolje omogočali izvajanje metaanaliz ter na njihovi podlagi utemeljenih prilagoditev in sprememb na sistemski ravni ZRP. Obravnavanega tipa avtorjev strokovnih prispevkov ni več kot sedem odstotkov od vseh zaposlenih na upravnem področju ZRP. So dragocen vir za profesijo in jim je treba zagotoviti spodbudno okolje ter podporo za pisanje, vključno z zago­tovljenim dostopom do tuje periodike in monografij, metodološkimi usposabljanji in mednarodnimi izmenjavami.
LE VARNE PREGRADE SLUŽIJO SVOJEMU NAMENU IN OKOLJU
Svet Evropske unije je že leta 2008 sprejel Direktivo o kritični infrastrukturi 2008/114/ES3, v kateri predlaga, da vsaka država članica opredeli infrastrukturo, ki je zanjo ključnega pomena, in tudi določi organizacije ali ose­be, odgovorne za varnost. Direktiva kot kritično infrastrukturo opredeljuje tudi pregrade. A čeprav so pregrade prepoznane kot objekti, katerih varnosti je treba nameniti še posebno pozornost, se je s sprejetjem nekaterih pomembnih strateških dokumentov, kot sta NUV in SPRS, skrb za te objekte povsem podredila drugim ciljem. Tudi sicer se pregradam pri nas ne namenja dovolj pozornosti, a le varni in funkcionalni pregradni objekti izpolnjujejo kriterije kritične infrastrukture, zato je nujno vzpostaviti kakovosten nadzor in zagotavljanje varnosti. V članku bomo osvetlili, kako je za varnost pregrad poskrbljeno v drugih evropskih državah.
BELEŽENJE PODATKOV O PLAZOVIH IN STANJE LETA 2023
Pregled zemeljskih plazov v posameznem letu se v Sloveniji do zdaj ni izvajal, saj se taki podatki ne zbirajo sis­tematično, temveč le znotraj različnih organizacij in za različne namene. Da bi prikazali stanje zemeljskih plazov za leto 2023 in omejeno združljivost podatkovnih virov, smo iz štirih različnih sistemov zbiranja podatkov izločili tiste, ki se navezujejo na popis zemeljskih plazov ali z njimi povezane dogodke, ter jih primerjali. Na podlagi pri­merjav ocenjujemo, da je bilo leta 2023 na državni ravni poročano o več kot 3000 zemeljskih plazovih. Terenska preverjanja kažejo, da je bilo dejansko število sproženih zemeljskih plazov precej višje. Gre za prvi poskus števil­skega ovrednotenja zemeljskih plazov v posameznem letu ter primerjavo načinov njihovega beleženja z različ­nimi sistemi. Ugotovitve kažejo, da so sistemi za zbiranje zasnovani strokovno in ustrezno. Centralno zbiranje zemeljskih plazov je nujno, če želimo ugotoviti njihovo dejansko stanje v Sloveniji.
OBVLADOVANJE GOZDNIH POŽAROV IN SANACIJA V POŽARU POŠKODOVANIH GOZDOV V SLOVENIJI
Gozdni požari so resna grožnja gozdovom, saj povzročajo gospodarsko škodo in ogrožajo ekološke funkcije. Slo­venija je relativno varna pred požari. Največja ogroženost je prisotna v submediteranskem delu države. Od leta 1995 je bilo v Sloveniji evidentiranih 2717 gozdnih požarov, katerih število in obseg se med leti razlikujeta glede na vremenske razmere. Najbolj prizadeti so gozdovi v sušnih obdobjih. Zaradi podnebnih sprememb se tveganje za pojav gozdnih požarov povečuje. Obvladovanje požarov je kompleksen izziv, ki vključuje preventivno protipožarno varstvo, aktivnosti v času požara in sanacijo gozdov, prizadetih v požaru. Javna gozdarska služba je vključena v vse tri aktivnosti obvladovanja požarov. Preventivno varstvo obsega določanje požarne ogroženosti, gradnjo in vzdrževanje protipožarne infrastrukture ter načrtovanje in izvedbo gozdnogojitvenih in varstvenih ukrepov, ki povečujejo odpornost gozdov na požare. V intervencijah gašenja požarov gozdarji z dobrim poznavanjem terena in stanja vegetacije pomagajo intervencijskim službam pri vodenju gašenja požara ter usmerjanju gasilcev na terenu. Sanacija prizadetih gozdov pa vključuje oceno škode in vpliva požara na ekosisteme ter pripravo načrta sanacije in usmerjanje izvedbe ukrepov na terenu.
UPORABA T-KARTIC V SISTEMU VODENJA ODZIVA NA DOGODKE (SVOD) ZA PREGLED NALOG, VIROV IN ORGANIZACIJSKE STRUKTURE VODENJA TER ZA ZBIRANJE PODATKOV
V Sistemu vodenja odziva na dogodke (SVOD) je med izvajanjem aktivnosti v posameznem operativnem ob­dobju treba zagotoviti neprekinjeno spremljanje uporabe virov, ki izvajajo odziv. V vsakem trenutku je treba vedeti, kateri viri so prisotni, kje v organizacijski strukturi vodenja delujejo, kje na območju odziva so, katere naloge opravljajo, katere je še treba opraviti, katere so dokončane in katero posebno opremo in materiale so za opravljanje nalog prejeli. Spremljati je treba tudi podatke, ki omogočajo spremljanje stroškov odziva: čas dela in druge podatke za osebje, vozila in opremo, uporabljen material in storitve. Eden izmed načinov za izvajanje takega spremljanja je uporaba T-kartic za enote in objekte oziroma območja, na katerih je posredovanje enot potrebno. Prvič smo uporabo T-kartic preizkusili na večdnevni, praktični, mednarodni vaji. Pokazalo se je, da njihova uporaba omogoča vse to in še več: s prikazovanjem informacij na pravilno organiziranih T-karticah lahko vodja z enim pogledom ugotovi celotno trenutno stanje izvajanja odziva in takoj vidi, kje so težave in s čim razpolaga, da lahko organizira njihovo reševanje. Vizualni pregled nad celotnim odzivom je z uporabo T-kartic veliko boljši, kot to omogočajo računalniški zasloni. Z uporabo T-kartic tako omogočimo izvajanje odgovornosti, ki je bistvena naloga vodij.
SPREMLJANJE POVZROČITELJEV NALEZLJIVIH BOLEZNI V ODPADNI VODI KOT ORODJE ZA PRIPRAVLJENOST IN ODZIVANJE NA IZREDNE DOGODKE
Spremljanje odpadne vode je učinkovit pristop k epidemiološkemu spremljanju povzročiteljev nalezljivih bolez­ni, ki je vidnejšo vlogo pri spremljanju nalezljivih bolezni dobil med pandemijo covida-19. Namen prispevka je predstavitev spremljanja povzročiteljev nalezljivih bolezni v odpadni vodi kot orodje za pripravljenost in odzivanje na izredne dogodke. Spremljanje povzročiteljev nalezljivih bolezni v odpadni vodi je orodje, ki ga v pripravljenosti in odzivanju na izredne dogodke lahko uporabimo v različnih okoliščinah, kot so večji izbruh nalezljive bolezni, izredni dogodek, ki bo verjetno povzročil pojav širjenja nalezljive bolezni, in pripravljenost na verjeten dogodek pojava in širjenja nalezljive bolezni zaradi globalnega širjenja. V odpadni vodi so virusi z ribonukleinsko kislino naj­pogosteje spremljani mikrobi, na katere pa je treba biti posebej pozoren tudi z vidika pripravljenosti in odzivanja, saj imajo sposobnost prilagajanja novim okoliščinam, zato se nenehno spreminjajo in s tem povzročajo nastanek novih različic posebnega pomena. Področje epidemiologije odpadne vode ima velik potencial za razvoj v meto­dologijo, ki bo omogočala učinkovitejšo pripravljenost in odzivanje na grožnje javnemu zdravju zaradi nalezljivih bolezni. Namen tega prispevka je predstavitev možnosti uporabe spremljanja povzročiteljev nalezljivih bolezni v odpadni vodi kot orodje za pripravljenost in odzivanje na izredne dogodke v Sloveniji.
DELITEV KALIJEVEGA JODIDA – IZZIVI IN REŠITVE PRI NAS IN V TUJINI
Vojna v Ukrajini, spopadi pri jedrskih elektrarnah Zaporožje in Kursk ter rožljanje z jedrskim orožjem so bistveno povečali zanimanje javnosti za kalijev jodid (v nadaljnjem besedilu: KJ). Pravočasno zaužitje ustrezne količine KJ je priporočen zaščitni ukrep, ki po jedrski ali radiološki nesreči zmanjšuje kopičenje radioaktivnega joda v ščitnici in s tem zmanjšuje tveganje za pojav rakavega obolenja ščitnice kasneje v življenju. Da bi osebe, stare do 40 let, za katere je jodna profilaksa priporočena, pravočasno zaužile tablete KJ, jih morajo tudi pravočasno prejeti. Za večji del prebivalcev Slovenije, z izjemo tistih v neposredni bližini Nuklearne elektrarne Krško, je predvideno, da za razdelitev tablet KJ poskrbijo občine. Računsko modeliranje je pokazalo, da zdaj predvideni način delitve KJ prek prostorov volišč in v izvedbi občin ni ne časovno, ne organizacijsko in ne finančno učinkovit. Na podlagi modeliranja in tujih primerov predlagamo drugačen način razdelitve, ki bo temeljil na profesionalnih organizacijah – lekarnah ali Pošti Slovenije. Nov način razdelitve bo veliko bolj zanesljiv, obvladljiv in predvidljiv ter bo tako pre­bivalcem zagotovil ustreznejšo storitev. Občine lahko tak način delitve KJ podprejo s prevozi, ki jih lahko izvajajo prek svoje javne gasilske službe z uporabo vozil za moštvo in drugih logističnih vozil.
PRVA POMOČ PRI OPEKLINAH – ZNANJE LAIKOV
Opeklina je poškodba kože ali drugega tkiva, ki nastane zaradi toplote, stika z elektriko ali kemikalijami, sevanja, ra­dioaktivnosti ali trenja. Smernice za prvo pomoč pri opeklinah izpostavljajo hlajenje s čisto hladno tekočo vodo vsaj 20 minut. Ustrezna prva pomoč vpliva na zmanjšanje bolečine in globine opekline ter na čas celjenja. Namen razi­skave je bil ugotoviti, kakšno je poznavanje ukrepov prve pomoči pri oskrbi opekline med laiki. Podatke smo zbirali s spletnim anketnim vprašalnikom. V vzorec je bilo zajetih 318 anketirancev, ki smo jih razdelili v tri skupine glede na starost: 18–29, 30–59 ter 60 let in več. Opeklinsko rano je sebi ali drugemu že oskrbelo 72 % vseh anketiranih. Laiki vseh starostnih skupin vedo, da je za oskrbo opekline najbolje uporabiti vodo, medtem ko je opeklinski hidrogel še precej nepoznan, čeprav ga je v preteklosti že uporabilo 30 % vprašanih. Opeklino bi večinoma hladili pet do deset minut (29 %) oziroma do prenehanja bolečine (27 %). Opekline, ki so še posebej nevarne, so anketirani prepoznali le deloma. Rezultati kažejo, da z naraščanjem starosti laikov v nekaterih primerih upada znanje prve pomoči pri opek­linah. Laike, še zlasti starejšo generacijo, je treba motivirati za obnavljanje in posodabljanje znanja prve pomoči.
PREJEMNIKI PRIZNANJ IN NAGRADE CIVILNE ZAŠČITE LETA 2024
IZOBRAŽEVANJE ZA PRIHODNOST: PODNEBNE SPREMEMBE IN IZJEMNI OKOLJSKI DOGODKI ZAHTEVAJO VEČ VSEBIN O ZAŠČITI IN REŠEVANJU V ŠTUDIJSKIH PROGRAMIH
Družbene, tehnološke in podnebne spremembe so hitre, žal pa se nanje kot družba odzivamo prepozno. Pod­nebne spremembe prinašajo pogostejše ekstremne vremenske pojave in z njimi povezane naravne nesreče. Te so nas večinoma doletele nepripravljene, ne le v civilni družbi, temveč tudi v okviru izobraževalnih programov, zato moramo študente podrobno seznaniti z delovanjem sistema varstva pred naravnimi in drugimi nesrečami. S študenti Univerze v Novi Gorici smo v sodelovanju s sodelavci izpostave Uprave RS za zaščito in reševanje iz Postojne že leta 2022 začeli izvajati simulacijo delovanja regijskega štaba civilne zaščite ob naravni nesreči. Odziv študentov na simulacijo je bil pozitiven. Ugotovili smo, da študenti sicer ne vedo dovolj o delovanju sistema varstva pred naravnimi in drugimi nesrečami, vendar jih ta tematika zelo zanima. Vpeljava dodatnih vsebin s tega področja v študijske programe oziroma študijske dejavnosti je zato smiselna in smo jo začeli vanje tudi uvajati. Za učinkovit sistem je pomembna dvosmerna komunikacija – na eni strani, da pridejo znanstveni izsledki v prakso, na drugi strani pa je pomembna povratna informacija s terena o njihovi učinkovitosti. Nekatere univerze so že dejavne na tem področju in so pripravile posebne univerzitetne programe, ki jih redno posodabljajo.
PRVA IZVEDBA MEDNARODNE POLETNE ŠOLE HYDRODATA ZA ŠTUDENTE O PODATKIH V HIDROLOGIJI
Septembra 2023 sta Univerza v Ljubljani, Fakulteta za gradbeništvo in geodezijo, ter Unescova Katedra za zmanj­ševanje tveganj ob vodnih ujmah organizirali prvo mednarodno poletno šolo HydRoData za magistrske in dok­torske študente. V okviru enotedenskih aktivnosti so se udeleženci seznanili z najrazličnejšimi vidiki podatkov v hidrologiji: od njihovega pridobivanja z meritvami na terenu, pridobivanja z uporabo daljinskega zaznavanja, nji­hove obdelave s programskim orodjem R in hidrološkega modeliranja do interpretacije in komunikacije podatkov ter etičnosti uporabe. V prispevku so predstavljeni vsebine in utrinki s poletne šole, odzivi udeležencev in splošni pregled pomembnosti podatkov v hidrologiji. Kako pomembni so podatki v hidrologiji, se je med drugim pokazalo pri poplavnem dogodku avgusta 2023, ko so odpovedale nekatere vodomerne postaje na vodotokih z rekordnimi vodostaji, ter pri določanju ocen povratnih dob dogodka na posameznih rekah, iskanju vzrokov za takšen dogodek in obveščanju javnosti. Leta 2024 je bila poletna šola HydRoData izvedena drugič, vsebine so bile glede na prvo izvedbo prilagojene aktualnim razmeram na področju hidroloških podatkov v Sloveniji in svetu.